Detta är skillnaden mellan LoopMe och lärplattformar
I och med den snabba teknikutvecklingen erbjuds skolan ett allt större utbud av olika IT-lösningar. Som lärare, skolutvecklare eller rektor kan det ibland kännas svårt att skilja de olika lösningarna åt. Här får du hjälp att reda ut skillnaden mellan LoopMe och olika typer av lärplattformar när det gäller att leda och följa lärandet under apl.
LoopMe är en svensk molntjänst som utgör det första exemplet inom en helt ny kategori av IT-system. Kategori benämns som Social media för socialt lärande (Social learning media, SLM) då designen är inspirerad sociala medier, men med den stora skillnaden att systemet har optimerat på förtrolighet och lärande.
Behövs det ett eget IT-system för yrkesutbildning?
Varje nytt IT-system i skolan innebär att lärare investerar både tid och energi för att lära sig förstå och hantera. LoopMe är dessutom inte bara ett nytt IT-system att ta sig an. Det är samtidigt även en pedagogisk innovation som kräver pedagogisk nyfikenhet och skicklighet av lärarna för att kunna nyttjas fullt ut.
Det är med andra ord inte så konstigt att en del skolor tänker att man kan sköta ledning och uppföljning, även av apl, via sin ordinarie lärplattform. Man tänker sig då att helt enkelt bara trycka in en ny funktion i en redan existerande lösning – lite som att använda sin mobiltelefon som rakapparat.
![](https://loopme.se/wp-content/uploads/2022/11/Skärmavbild-2022-11-24-kl.-20.41.51-1.png)
Det finns dock en uppenbar risk med detta sätt att tänka. Yrkesutbildning med apl är en av de mest avancerade utbildningsformerna vi har i Sverige vilket också innebär att denna utbildningsform har en mycket hög kravbild för IT-stöd. Här räcker det inte med basala breddlösningar med fokus på administration för att leda, dokumentera och följa upp elevernas lärande. I stället behöver skolan en speciallösning där huvudsakligt fokus är att bygga relation och stödja lärandet.
Yrkesutbildning med apl är en av de mest avancerade utbildningsformerna vi har i Sverige vilket också innebär att denna utbildningsform har en mycket hög kravbild för IT-stöd.
Eleverna befinner sig ute på olika apl-platser, med olika handledare under en stor del av sin utbildningstid. Det är skolans ansvar att säkerställa att varje elev får apl av god kvalitet vilket kräver tydlighet i beskrivning av förväntningar, transparens i den löpande dokumentationen och en systematik i uppföljningen. Dessutom behöver det finnas en snabb och förtrolig kommunikationskanal där elever, handledare och lärare kan få tag på varandra för att lyfta frågor som dyker upp.
7 avgörande skillnader
Det är framför allt på följande punkter som LoopMe skiljer sig från olika typer av lärplattformar:
1. Syfte
En lärplattform ska hantera all utbildningsadministration (schema, frånvaro, inlämningar, bedömning, betyg, åtgärdsplaner etc) och är ett stöd för skolan att dokumentera och ha kontroll över att varje elev når formaliakrav enligt skollagen. Syftet med att använda LoopMe vid apl är framför allt att kvalitetssäkra lärandet, genom att förtydliga förväntningar och formativt stärka varje elevs lärande. Relationsskapandet och förtroligheten i den formativa dialogen är helt central. LoopMe-biblioteket, fungerar även som stöd för lärares planering och beskrivning av olika praktiska lärmoment. Skolor delar med sig av sina upplägg och därmed möjliggörs även en nationell kvalitetssäkring och beprövad erfarenhet mellan olika yrkesutbildningar.
2. Bedömningslogik
En lärplattform bygger primärt på en summativ bedömningslogik, dvs. betygfokus. Den bedömningslogik som LoopMe understödjer är primärt formativt. Lärare kan göra löpande trendanalyser kring känslomässiga lärhändelser men även på olika indikatorer som visar på att elever tränar önskvärda färdigheter löpande.
3. Vem beskriver lärandet?
I lärplattformar är det lärarna som dokumenterar det lärande som sker. I LoopMe är det i stället eleverna som primärt dokumenterar sitt lärande. Lärare ger eleverna handlingsbaserade lärandeuppdrag att rapportera om. Eleverna beskriver sina praktiska lärandehandlingar och reflekterar kring dem genom att skriva text, välja känsloikoner, ev. bifoga bilder, filmer, dokument samt väljer taggar som indikerar på tränade färdigheter och utvecklade attityder. Lärare och handledare ger feedback i nära anslutning till varje lärhändelse.
4. Vilka är användare?
Lärplattformar används av skola och hemmet. LoopMe används främst av skola och arbetsplatser, dvs elevernas handledare på apl.
5. Vilket språkbruk används?
Lärplattformar tillämpar ”Skolverkssvenska”, dvs ett myndighetsspråk som beskriver ämnens olika syfte, centralt innehåll i kurser, examensmål etc. LoopMe tillämpar i stället en ny semantik med balans mellan ”skolspråk” och ”yrkesspråk”. Även känslodimensionen och reflektioner under lärprocessen betonas löpande.
6. Vilket designfokus finns?
En lärplattform ska kunna administrera all utbildningsadministration och designen är både detaljrik och komplex. LoopMe har relation och lärande som fokus och designen är fokuserad på enkelhet, tydlighet och snabbhet.
7. Vilken typ av data samlas in?
En lärplattform hanterar känsliga data, såsom bedömningar, betyg, åtgärdsplaner mm. LoopMe har inga känsliga data, utan innehåller en formativ dialog kring varje elevs lärandeupplevelser.
![](https://loopme.se/wp-content/uploads/2022/11/Skärmavbild-2022-11-24-kl.-16.26.14-1024x673.png)
Det finns egentligen ingen motsättning mellan LoopMe och skolors lärplattformar. Båda systemen fyller sin funktion och har en plats i skolans IT-portfölj. De över 1 200 yrkeslärare som använder LoopMe dagligdags vittnar om att detta specialverktyg behövs för att kunna vara nära både elever och handledare i apl-vardagen och därmed kvalitetssäkra lärandet.
![](https://loopme.se/wp-content/uploads/2022/11/slutrapport.png)
Läs mer
I slutrapporten Metodutveckling av yrkesutbildning som tagits fram på uppdrag av Skolverket sammanfattas resultat och lärdomar från flerårig aktionsforskning och metodutveckling av yrkesutbildning, med särskilt fokus på gymnasielärlingar och på digitalt stöd vid arbetsplatsförlagt lärande. Du hittar den på Skolverket.